Motion

Motion påverkar hjärnan på flera sätt. Minne, inlärning, problemlösning och koncentrationsförmåga kan förbättras vid regelbunden träning. Signalsubstanser frigörs i hjärnan när man tränar, vilket kan göra att man känner sig nöjdare, mindre nedstämd och mindre smärtpåverkad.

Det finns goda belägg för att motion har en viss effekt när det kommer till att minska besvären vid ångest och depression, och förbättra självkänslan. Motion kan även hjälpa mot oro, sömnbesvär, och stress. Individanpassad fysisk aktivitet är ett bra komplement till medicinering och kan verka förebyggande och behandlande, och kan förstärka och cementera en bra livsstil. Ökad fysisk aktivitet leder ofta också till en ökad livskvalitet.

Olika former av träning verkar ha olika effekt på måendet; aerobics och styrketräning förstärker sinnesstämningen, medan konditionsträning verkar förebygga utvecklingen av depression orsakad av mild stress under lång tid. Studier på barn och unga är få, men små vinster verkar ändå finnas när det gäller att förebygga och behandla ångest- och depressionssjukdomar, som också är de vanligaste tillstånden bland de som söker hjälp inom barn- och ungdomspsykiatrin (BUP).

Störst effekt av motion ses hos dem som är inaktiva, mår psykiskt dåligt och de med låg självkänsla. Även om fysisk aktivitet inte alltid påverkar sjukdomen kan det hjälpa till med humöret och fysisk smärta så att man bättre klarar av att leva med sjukdomen.

Motion har många positiva effekter även på kroppen. Bland annat kan kroppen lättare ta hand om förhöjda blodfetter och stresshormoner. Lägre halt av stresshormoner som adrenalin och kortisol gör att man mår och sover bättre. Regelbunden motion minskar risken för såväl kroppslig som psykisk ohälsa och risken att dö i förtid, oavsett orsak.

Träningen bör hellre vara ofta och lite än mycket och sällan. Rekommendationen är att vuxna rör på sig minst 2,5 timme varje vecka med måttlig intensitet, exempelvis rask promenad, eller 75 minuter i veckan med hög intensitet, exempelvis löpträning. Att göra en aktivitet som stärker musklerna minst två gånger varje vecka är också bra.

Källor

 * Agudelo LZ, Femenía T, Orhan F, Porsmyr-Palmertz M, Goiny M, Martinez-Redondo V, et al. Skeletal muscle PGC-1α1 modulates kynurenine metabolism and mediates resilience to stress-induced depression. Cell. 2014 Sep 25;159(1):33–45.


 * Carter T, Morres ID, Meade O, Callaghan P. The Effect of Exercise on Depressive Symptoms in Adolescents: A Systematic Review and Meta-Analysis. J Am Acad Child Adolesc Psychiatry. 2016 Jul;55(7):580–90.
 * Fox KR. The influence of physical activity on mental well-being. Public Health Nutrition. 1999 Mar;2(3A):411–8.
 * Larun L, Nordheim LV, Ekeland E, Hagen KB, Heian F. Exercise in prevention and treatment of anxiety and depression among children and young people. Cochrane Database Syst Rev. 2006 Jul 19;(3):CD004691.
 * Sundberg CJ. Physical activity: what is already being done and how we can avert 1 million deaths annually in future. Br J Sports Med. 2016 Mar;50(6):319.
 * Vårdguiden om Motion: [1 ], [2 ]
 * BUP – Tema: Tonåringar
 * Cochrane: Exercise for depression