Övningar

Här sammanställer vi övningar man kan använda i klassrummen. Det går bra att lägga till och utveckla övningar.

Värderingsövningar/"Fyra hörn"

 * Psykisk ohälsa diskriminerar ingen/alla kan få psykisk ohälsa.
 * Håller med
 * Håller inte med
 * Annat
 * Du har känt dig ledsen en tid utan någon konkret anledning, och berättar detta för en kompis. Vad skulle ni vilja hen gjorde?
 * Bara lyssnade
 * Gav råd
 * Berättade det du berättade för en vuxen
 * Annat
 * När jag mår dåligt pratar jag helst med...
 * Familjemedlem
 * Kompis
 * Kurator
 * Annan

Lyssna
En person pratar under två minuter, den andra lyssnar under fullkomlig tystnad. Därefter byter man roller.

Förslag på ämnen: Vitsen med denna övning är att när man känner att man behöver någon att prata med är det man vill ha ofta någon som lyssnar, inte någon som försöker "lösa problemet".
 * Berätta om någon gång du känt dig orättvist behandlad.
 * När var senaste gången du kände dig tacksam?
 * Berätta om någon gång du blev arg.

Övning 1
Ett interaktivt sätt att förklara stressens effekter på kroppen, stressorer i vardagen och vad man kan göra åt det! Viktigt att poängtera att stress är en normalreaktion som får en att "göra saker snabbare och kanske mer effektiva", när ribban för vad som krävs av en prestationsmässigt plötsligt höjs. Detta kan vara att springa till busshållplatsen för att hinna med bussen eller att skriva den uppsatsen man skjutit upp när man inser att det är IKVÄLL den ska in. Vid sådana här exempel finns det ett naturligt avslut till situationen och stressen kommer att minska. Det som är farligt däremot är att vara stressad under en längre tid vid situationer som "inte går över". Det kan vara pga mobbing, känsla av utanförskap, förhållanden i hemmet, att man känner att man aldrig hinner med allt som ska göras i skolan osv. Denna övning ska visa symtom på långvarig stress, stressande faktorer (dela in dessa efter tidsperspektiv, dvs om de varar en kortare eller längre tid), och saker man kan göra för att minska stressen/höja sin kapacitet.
 * 1) Rita en gubbe på en whiteboardtavla. Börja sedan beskriva 1-2 symtom som uppkommer vid stress (t.ex. ont i magen, huvudvärk). Be klassen att inkomma med andra symtom som de tror/vet hör ihop med stress.
 * 2) Rita sedan en stor hink kring gubben. Rita en slang som går in i hinken och vid slangens ursprung rita en dunk. I denna dunk fyller vi på med saker som kan vara stressande i vardagen. Rita samtidigt en stigande nivå vatten i hinken.
 * 3) Rita nu en kran i hinken för att förhindra att mannen drunknar. Denna kran är saker som vi kan göra för att minska stressen. Kan vara allt från motion eller sömn till att ha någon att parat med. Återigen är det viktigt här att klassen inkommer med sina synpunkter.

Övning 2

 * 1) Be klassen att vända sig så att de sitter två och två.
 * 2) Be dem att avsluta denna mening: "Det bästa jag kan göra för mig själv när jag är stressad är...." Detta ska de göra inför varandra.
 * 3) Fråga sedan runt om bra exempel på stresshantering i klassen och dela med dig av någon av dina bra knep. Alla är vi olika så att höra så många olika sätt att handskas med stress kan hjälpa en och annan.

Måendelinje
Rita en horisontell linje – en tidsaxel. Början av linjen representerar födseln och slutet av linjen representerar nu. Rita en glad gubbe ovanför linjen och en ledsen gubbe under linjen. Höjdaxeln representerar hur bra eller dåligt man har mått vid olika tidpunkter i livet. Rita sedan in en linje som motsvarar ditt liv – hur du har mått, hur det har svängt, osv.. Om flera personer ritar så blir det snabbt tydligt att det är normalt att det svänger under livets gång.

Drömreceptet
Arbeta tillsammans (i par eller små grupper) för att diskutera vad man kan göra när man mår sämre, vad man behöver när man mår dåligt. Ett "drömrecept" på hur man mår bättre. De får sedan berätta vad de kommit fram till.

Om ingen har sagt det i slutet, lägg till "prata med någon annan om hur man mår". Påpeka särskilt att det både finns bra och dåliga sätt att hantera psykisk ohälsa, samt att alkohol och droger inte är sätt att lösa psykisk ohälsa.

Fördomsleken
Man utser ett "ja"-hörn och ett "nej"-hörn. Därefter läser man upp fördomar och så får alla ställa sig fritt i det hörn de håller med om (antingen att fördomen stämmer eller inte stämmer). Det är viktigt att poängtera att det inte finns något "rätt" eller "fel" svar, utan att det är att tänka efter och diskutera som är vitsen med övningen.

Exempel på fördomar:
 * Sociala medier leder till psykisk ohälsa.
 * Att prata om suicid med en suicidal person ökar risken att hen tar sitt liv.
 * Män och kvinnors psykiska ohälsa skiljer sig åt.

Att känna igen psykisk ohälsa
Som alternativ till att prata om specifika diagnoser kan man göra det mer interaktivt (och undvika att grotta ned sig för mycket i enskilda diagnoser) genom att fråga eleverna "Vad kan det finnas för tecken på att ens kompis eller en själv mår dåligt?" eller "Hur kan psykisk ohälsa ta sig uttryck?" och sedan skriva upp deras svar på tavlan. I slutet kan man komplettera med ätstörningar, självskadebeteenden, tillbakadragenhet, olika steg från suicidstegen osv. om de inte redan nämnts.

Skrivstafett
Dela in klassen i två lag. Varje lag ställer sig i kö en bit ifrån tavlan, och personen som står först i kön får en penna att skriva med. Sedan får första personen gå fram till tavlan och skriva någonting man kan göra för att må bättre, och sedan gå tillbaka och lämna pennan till nästa person i kön och ställa sig sist. Båda lagen gör detta samtidigt, och det lag som hinner skriva upp flest saker på tavlan innan tiden är slut vinner.